description:
Тема: „Українсько-московський договір 1654 року та його наслідки для України". Мета проекту: Розкрити внутрішнє й зовнішнє політичне становище Гетьманщини наприкінці 1653 року. Ознайомити учнів з подямиї 1654 року та

                   їх наслідками для України. Закріпити знання учнів шляхом проведення дослідницької роботи. Стимулювати інтерес учнів до вивчення історії , їх дослідницьку роботу. Формувати і розвивати пізнавальну активність учнів, їх творчі здібності. Виховання учнів почуття гуманності національної самосвідомості, формування особистих рис громадянина України. Результати проекту: Глибоке розуміння теми, внутрішнє й зовнішнє становище Гетьманщини наприкінці 1653 року; Оцінювати діяльність Б.Хмельницького під час підписання українсько-московського договору; Політичні події 1654 року.Українсько-московський договір. Значення для України підписання Березневих статтей. Вид проекту: дослідницько-творчий Тип проекту: захист проектів. Обладнання: Підручник, витяги із „Статей Б. Хмельницького„ Карта „Національно-визвольна війна" Схема «Переяславська Рада 1654 року» Таблиця „Дерево рішень", ілюстрації, матеріали хрестоматії. Дати: 8 січня 1654 р.- Переяславська міждержавна угода; 27 березня 1654 р.- „Березневі статті"; 1655 р. - битва під Охматовим; 1656 р. - Віленська угода; 27 липня 1657 р. - смерть Б.Хмельницького. Історичні діячі: Б.Хмельницький, В. Бутурлін, І.Сірко, І.Богун, С. Косов, О.Трубецькой, І Золотаренко, В.Шереметьєв, Ю. Ракоцій, К Густав. Хід уроку: І. Актуалізація опорних знань і умінь учнів. ІІ. Мотивація пізнавальної діяльності учнів. На минулих уроках ми з вами вивчали діяльність Б.Хмельницького до 1654 року, тобто до підписання Українсько-московської міждержавної угоди. Сьогодні ми проводимо нетрадиційний урок-захист проектів, на якому ви будете давати оцінку подій 1654 року і чи міг Хмельницький поступити по-іншому, не вступати в переговори з Москвою і не підписувати „Березневі статті". Ще на початку Визвольної війни Б.Хмельницький шукав союзників, встановив дипломатичні відносини з Туреччиною, Кримом, Молдавією. Особливу увагу приділяв відносинам з Московською державою. З червня 1648 року гетьман почав листування з московським царем Олексієм Михайловичем. У січні 1649 року до Москви прибуло перше українське посольство з проханням надати військову допомогу Україні, як єдиновірну державу і прийняти її під свою руку. ІІІ. Повідомлення теми і мети і завдань уроку. 1. Теми проектів: Відносини між Українською державою та Московією. Українсько-московська міждержавна угода 1654 року. Вілінське московсько-польське перемир'я 1656 року. Зміна зовнішньополітичної орієнтації Б.Хмельницького. Дії українського війська в Польщі 1656-1657 рр. Б.Хмельницький - політик, дипломат, полководець. 1. Представлення та захист проектів. Учні обговорюють результати досліджень, висловлюють свої думки 1-а група учнів - дослідників: В умовах кровополитної війни, яку вів український народ проти Польщі Б.Хмельницький шукав союзників. Він вів переговори з Туреччиною, Москвою, Швецією, Волощиною, Семиграддям. Союз з Туреччиною укласти не вдалося, договори з Молдовою пройшли безрезультатно, втягнути у війну Швецію Б. Хмельницький не зміг. Тому гетьман шукав союзу з Москвою. Московський цар Олексій Михайлович скликав Земський собор, на якому 1 жовтня 1653 року вирішено прийняти Україну під  „государеву високу руку задля православної віри й святих Божих церков". Царський посланець привіз Б.Хмельницькому рішення собору взяти під свою опіку українські землі. 8 січня 1654 року в м. Переяславі скликано козацьку раду, на якій були присутні 284 особи. У церкві ще не приступаючи до присяги, Б.Хмельницький висунув вимогу, щоб посли присягли від імені московського царя. Посли відмовилися, а В. Бутурлін відповів, що московський цар є самодержавцем і не буде давати ніяких зобов'язань. Загадкою і досі для всіх є те, що не збереглися ніякі документи Переяславської козацької ради. 2-а група учнів -дослідників: Українсько-московський договір 1654 року - це договір про союз України з Росією , який було укладено 8 січня 1654 року в Переяславі. Земський собор в Москві після тривалих вагань прийняв рішення про союз з Україною . Богдан Хмельницький разом з козацькою старшиною на Переяславській Раді закріпив рішення про союз з Москвою. Це було рішення про підданство України з Росією, але на правах автономії для України ( автономія - це самоврядування певної частини держави , що здійснюється на основі загальнодержавного закону). У першій половині XVII ст. майже всі землі, заселені тоді українським народом, опинилися у складі Речі Посполитої. Москва хотіла взяти реванш над Польщею за втрати земель після Дуелінського ( 1678 р.) перемиря і Поляновського ( 1632 р.) миру , так звані „Пункти заспокоєння". - „Отак - то, Богдане! Занапастив єси вбогу Сироту Україну!" 3-а група учнів -дослідників: Під час переговорів у Переяславі в січні 1654 року було досягнута усна домовленість між гетьманом та послами московського царя. У Корсуні та Чигирині на наступних козацьких радах був вироблений письмовий проект договору між двома сторонами. Документ цей складався з 23 статтей і місти гарантії суспільно-політичного та соціально-економічного устрою Української гетьманської держави. У цьому документі йшлося про: а) підтвердження привілеїв на права Війська Запорізького на маєтки і землі та українької шляхти;б) укладення 60-тис. козацького реєстру;в) кошти на утримання козацького війська;г) право самостійно обирати гетьмана;д) право зносин гетьмана з іноземними державами;е) невтручання московських чиновників у справи України;є) збереження прав київського митрополита;ж) утримання військових залог на кордонах України й Польщі;з) оборону України від нападів татар;д) утримання козацької залоги у фортеці Кодак. У березні 1654 року українське посольство виїхало до Москви. У результаті 6 денних переговорів проект документа був зменшений до 11 статей і при цьому значно змінений. 21 березня 1654 року царський уряд затвердив гетьманський документ. Який увійшов в історію під назвою „Березневі статті" або „Статті Богдана Хмельницького". ІУ-а група учнів-дослідників Але Росія не виконала своїх зобов'язань і зразу ж після підписання „Березневих статтей„ почала їх порушувати. Насильницькими методами шляхта почали втручатися у внутрішні справи України, а згодом і взагалі позбавили її прав на автономію. А відмова Бутурліна присягти в Переяславі показала, що сторони по-різному розуміли договір, тому що Березневі статті містять цілу низку недомовок дипломатичного характер які незабаром породили московсько-український конфлікт, а в 1655 році призвели до ліквідації договору. Французи вважали, що Переяславські ( Березневі) статті були потрібні Україні як тимчасовий перепочинок у боротьбі з Польщею, що мета Б.Хмельницького була встановити Українську самостійну державу. До Березневих статей негативно поставились різні верстви населення. Більшість з них не присягнули на Св. Євангелії . Серед них були визначні сподвижники Б.Хмельницького: Іван Сірко , Іван Богун , Йосип Глух та ін. Представників від Запорізького війська Січі в Москві не було. Чинили опір присязі московському царю чимало міст і містечок України. Цар Олексій Михайлович не дотримався виконання своїх зобов'язань, в яких „ велел принять под свою високую руку гетьмана Богдана Хмельницкого і все войско Запорожское с городами и землями и будет вспомоществовать им против недругов" На вимогу гетьмана і старшини видати їм письмові договорні гарантії та зобов'язання кн. Бутурлін відмовився дати „ гарантійний „ лист за своїм підписом і порадив старшині вислати послів до щойно створеної гетьманської держави , український уряд дістав можливість довести війну з Польщею до кінця. У міжнародних відносинах договір засвідчував про зрадництво царя і вислав для вирішення умов союзу двох рівноправних учасників переяславського полковника Павла Тетерю та генерального суддю Самійла Зарудного . Переговори тривали 15 днів, з 13 по 27 березня 1654 р. Посольство Б. Хмельницького подало проект договору у 23 статтях, але до кінця переговорів їх кількість була скорочена до 11 статей. Підписаний договір мав конституційний характер. Україна отримала статус автономії , хоча Б.Хмельницький ставив мету конфедерацію України з Москвою на умовах союзу самостійних держав, створених для певних цілей. Попри недосконалість і недовговічність українсько-московський договір 1654 р. протягом XVII -XVIII ст. розглядався українцями як найсильніший і найпереможніший доказ суверенності України. Адже він дав змогу цілком зберегти шляхетське землеволодіння, фільварково-панщинну систему господарювання й кріпосницькі відносини. Життя в Україні організовувалося на основі звичаєвого права , а в містах - Магдебурського права. У група учнів дослідників: Навесні 1654 року військова боротьба між Україною та Польщею ще тривала. У серпні 1654 року на р. Шкловці біля Борисова було розгромлене польсько-литовське військо, очолюване литовським гетьманом Я. Радзивілом, якому ледве вдалося врятуватися самому. Січень 1655 року став новим випробовуванням. Вирішальна битва відбулася під Охматовом на Київщині, що коштувала великих втрат з обох сторін, але не принесла успіху жодній. Б.Хмельницький навесні 1655 року розпочав війну проти Польщі, українське військо спільно з допоміжним корпусом Бутурліна розпочав новий похід в Галичину, розгромив армію Потоцького під Городком 29 жовтня і почав облогу Львова, але руйнувати його не став, узявши з міста великий викуп. У група учнів дослідників Улітку 1656 року у м. Вільні між Польщею і Росією розпочалися переговори про припинення війни. На переговори з Польщею Москва не допустила українську делегацію, хоч центральним питанням була саме доля України. У вересні 1656 року між Польщею та Росією, але без участі гетьмана, було підписано Віленське перемир'я. Тож Переяславська угода втрачала свою силу. В Україні це перемир'я прийняли як пряму зраду. За свідченнями І Виговського, гетьман почувши цю новину, „як шалений, що втратив розум, закричав: уже, діти, про те не печальтеся, я знаю, як учинити: треба відступити від руки царської величності". Б.Хмельницький не розриваючи остаточно знову вдався утворити нові коаліції проти Польщі і Криму: зі Швецією, Семиграддям, Молдовою, Волощиною, Литвою. Намір гетьмана підтримала й уся українська старшина, зібравшись у жовтні 1656 р. на генеральну раду в Чигирині й взяли присягу, що „всі як один муж разом стояти будуть". УІ група учнів-дослідників Метою Б.Хмельницького в останній рік життя було об'єднання в Українській державі західноукраїнських земель, централізація Криму, коаліція з Швецією, Семиграддям, Молдавією, Волощиною і Литвою. Здійснюючи цей план, Україна й Семигороддя на початку 1657 року почали війну з Польщею. До України було приєднано Турово-Пинщину й Берестейщину, Волинь. Шведи, виконуючи умови союзу з Україною, захопили більшу частину Польщі. Перша половина 1657 року була кульмінацією у розвитку молодої Української держави. До цього спричилася хвороба Б.Хмельницького, який не міг особисто керувати зовнішньою політикою і воєнними діями. Польський народ, відчуваючи загрозу своєму існуванню, піднявся на народну війну. У війну втрутилися європейські країни, налякані успіхами України і Швеції. Вибухнув бунт в корпусі Ждановича, що діяв з трансільванцями; козаки, невдоволені сваволею і зневажливим ставленням до них Юрія ІІ Ракоція, покинули свого союзника. Відмовилися йти на допомогу Ждановичу й козаки під командуванням молодого Юрія Хмельницького. Ці події стали страшним ударем для Б.Хмельницкого. 6 серпня 1657 року він помер в Чигирині. УІІ група учнів-дослідників Важко переоцінити вплив, що його справив на перебіг української історії Б.Хмельницький. Українські, російські та польські історики порівнюють його здобуття з досягненнями таких гігантів як Олівер Кромвель в Англії, Валенштейн у Богемії, Густав II, Ян Собеський . Він знаходить і згуртовує навколо себе нових діяльних ватажків, сподвижників, які допомагали йому у боротьбі проти поляків. Серед них слід відзначити : Іван і Данило Виговські, Іван і Данило Нечаї, Павло Тетеря, Іван Сірко, Михайло Кричевський, Максим Кривоніс, його син Кривоносенко та інші. Велич Б.Хмельницького як полководця і державного діяча полягає у тому, що він зумів наблизити до себе цілу плеяду видатних людей, котрі вірою і правдою служили українському народу. Український історик В'ячеслав Липинський писав, що гетьман намагався закласти підвалини української державності, свідомо та послідовно й що без цих спроб відродження української держави у новітні часи було б неможливим. Росія не виконала своїх зобов'язань, порушила статті договору і тим самим позбавила Україну її прав на автономію. Автор „Історії Русів" так писав про Богдана Хмельницького: „Таких людей провідіння Боже віками породжує для особливих його намірів і призначень„ Важко переоцінити роль Б.Хмельницького. Незважаючи, на недоліки в правлінні, гетьмана називали „правдивим вождем, патроном і оборонем руської батьківщини, славним героєм, добрим і мудрим провідником". Саме Б.Хмельницький підняв свій народ з вікового занепаду, зв'язав перервану нитку свого творчого духу на всі наступні роки.. Творча групова робота „Визначити позитивні і негативні аспекти українсько-московського договору". Перед початком уроку вчитель визначає проблему, яка буде предметом аналізу, готує таблицю для груп (з замальованим деревом рішень даної проблеми). Учитель ділить учасників на 3 групи по 6-8 чол. Кожна група отримує таблиці для доповнення, а також фломастери. Учитель дає час для виконання вправ 9-10 хв. Під час роботи в групах учасники виписують переваги і недоліки , а потім приймають рішення і визначають позитивні і негативні сторони даної проблеми. Згодом учитель підсумовує знання учнів і заповнює таблицю складену наступним планом. Оцінювання учнів за урок. Завдання додому: Повторити тему уроку: „Українсько-московський договір 1654 р." Підготуватися до тематичної атестації. Джерела Документ №1. 14 статей Переяславської угоди, оголошених на загальній козацькій раді 6 січня 1654 року Підтверджуються, іменем царської величності , давні права і вольності війська українського, і забороняється втручатися в них боярам, воєводам і стольникам, надається право військовому товариству мати свої суди-де троє, там третього судять. Дозволяється українським містам вибирати зі свого середовища власних урядядників-війтів, бурмистрів, райців та лавників, які будуть правити іншим і віддавати в скарбницю належний прибуток царським людям, які будуть прислані в Київ та Переяслав. Жалується гетьманові на булаву староство Чигиринське з усім, що до нього належить, і, крім того, жалування 1000 золотих червінців. Дозволяється, по смерті гетьмана, самому війську українському обирати нового гетьмана, але, обравши, про це доповідати цареві, а новообраному гетьманові їздити до Москви, де йому будуть жалувати грамоту, булаву, прапор. Забороняється віднімати у козаків їхні маєтки, і залишаються при них та при їхніх дітях усі предківські вольності. Дається писареві військовому і обозному жалування по 3000, судді по 300, писарю суддівському по 100, а хорунжому по50 золотих польських. Дозволяється українському козацькому війську мати в м. Корсуні свою артилерію і при ній тримати обозного, осавула, хорунжого, писаря, гармашів та інших начальників. Залишається за духовними людьми та мирянами всі права, дані їм споконвіку від князів та королів, але митрополитові київському, так само й іншим духовним особам, бути під благословенням найсвятішого патріарха московського. Забороняється гетьманові відправляти гінців та послів до іноземних володарів і приймати в себе послів від іноземних володарів, за винятком тих випадків, коли те цар дозволить гетьманові. Забороняється гетьману мати з кримським ханом будь-які стосунки, і ставиться йому в обов'язок мати з ханом мир тоді, коли вкаже царська величність. Дозволяється збирати прибутки в українських містах війтам, бурмистрам, райцям та лавникам і віддавати їх тим людям, яких пришле царська величність. Дозволяється для здійснення прав і статутів мати людей місцевих, із старших, і обіцяно не посилати в Україну воєвод, щоб вони не ламали права, не чинили тягот і не робили людям великої прикрості. Дарується царської величності привілей із печатками вислими на те, що коли хто є селянином, той і залишається тим -таки. Обіцяна царською величністю жалувана грамота київському митрополитові на митрополитові матності. Документ „З рішення Земського собору 1 жовтня 1653 р." ...А о гетьмане о Богдане Хмельницком о всем Войске Запорожском бояре и думные приговорили, чтоб великий государь царь и великий князь Алексей Михайлович всеа Руси изволил того гетьмана Богдана Хмельницкого и все Войско Запорожское з городами их и з землями принять под свою государскую высокую руку для православные христианские веры и святых Божих Церквей, потому что паны рада и свя Речь Посполитая на првославную христианскую веру и на святые Божия церкви восстали и хотят их искоренить, и для того, что они, гетьман  Богдан Хмельницкий и все Войско Запорожское, присылали к великому государю царю и великому князю Алексею Михайловичу всеа Руси били челом многижда, чтоб он, великий государь, православные христианские веры искоренить и святих Божих церквей разорить гонителем их и клятвопреступником не дал и над ними умилосердился, велел их принятии под свою государскую высокую руку...". Документ „Різні погляди про Переяславсько-московську угоду" ...Приблизно 350 років точиться гостра полеміка навколо договору Б.Хмельницького та російського царя Олексія Михайловича. У правовому відношенні договір 1654 року був не зовсім ясно сформульований, що дало змогу кожній з сторін трактувати його зміст з урахуванням власних інтересів. У різні часи історики висловлювали різні погляди на проблему українсько-московського договору: договір є персональною унією, яка об'єднувала дві держави під владою одного царя; договір закріплював протекторат Росії над Україною, перетворюючи її на васальну, залежну від Москви територію; договір зумовив інкорпорацію (входження) українчских земель до складу Московської держави; договір утворив військо-політичний союз Росії та України; договір утворив конфедерацію Московської держави та української Гетьманщини; договір зумовив воз'єднання України з історичними землями Росії; Попри суперечності, більшість істориків намагається надати українсько-російському договору об'єктивну значимість, який дав змогу Україні: зберегти власну державність, військовий, адміністративний та судовий устрій, українські традиції; успішно вести військові дії проти Польщі; одержати сильного союзника для протистояння зовнішньому тискові з боку Туреччиним та Речі Посполитої; позбавити від релігійних переслідувань православну церкву; Новий договір був вигідний Росії: під впливом Москви опинилися боєздатні українські війська (піхота, кіннота, артилерія), за допомогою яких пізніше буде завойований Смоленськ та інші міста, які належали Білорусі та Литві: родючі землі та сировинні родовища, які мали неабияке значення для подальшого економічного розвитку Росії; на півдні Украна захищала Росію від турецько-татарських набігів; царська скарбниця постійно поповнювалася за рахунок податків з України; З часом царська Росія приєднала до себе інші українські території, які посіли важливе місце в зовнішній та внутрішній політиці імперії, а також відіграли провідну роль у формуванні загальноросійського ринку. Автор: О. Тисовська

category: Історія України


description:
Тема уроку: Утворення Української козацької держави - Гетьманщини.Що треба знати: розкрити хід державотворчих процесів в Україні; основні засади Української держави - Гетьманщини; особливості і труднощі на шляху де

                  ржавотворення; діяльність сподвижників Б.Хмельницького. Що треба вміти: оцінювати події та діяльність Б.Хмельницького та його      сподвижників; вміння висловлюватися, аргументувати свої думки і      судження,працювати з підручником, таблицями; розвивати пам'ять і уяву. Пам'ятні історичні дати: 1649-1764 рр.- існування козацької держави Гетьманщини. Історичні терміни: держава, Генеральна рада, старшинська рада, полк, городовий отаман, адміністративно-територіальний устрій, зовнішня політика, державна символіка, рангові землі, універсал. Історичні діячі: М.Кричевський, С.Морозенко, М.Небаба, брати Виговські. Тип уроку: дослідження. Метод: дослідницька групова робота, гра „Історична розминка", „Мікрофон". Обладнання: Карта, таблиці, документи, підручник „Історія України", атласи. Структура уроку: І. Організаційний момент. Проведення гри „Історична розминка" ІІ. Учитель оголошує тему досліджень , звертає увагу на її актуальність, записує на дощці план: 1. Політично-адміністративний устрій держави. 2. Органи державного управління. Державна символіка. 3. Економічно-соціальна та зовнішньополітична діяльність держави Б.Хмельницького. Вступне слово вчителя. Розпочинаючи повстання козаків Б.Хмельницький не думав поривати з Річчю Посполитою. Але перші перемоги привели до того, що Хмельницький змушений був стати на грунт цілковитого розриву з Польщею і творення самостійної Української держави. В програмі висунутій гетьманом геніально систематизовані ідеї старої княжої Київської Русі з новою ідеєю козацької держави - Запорізької Січі. Межі території включали: Київське, Брацлавське,Чернігівське,частину Волинського воєводств та Білорусії, тобто географічно держава розмістилася від річок Случ і Дністра - на заході і до Московського царства. Все це в основному узгоджувалося з положеннями Зборівського мирного договору. Робота з картою, атласами і контурними картами. Групова робота учнів-дослідників. Захист проектів 1-ий учень дослідник: Адміністативно „Держава Війська Запорізького" ділилася на полки, які в свою чергу поділялися на курені. В різні часи була різна кількість полків, а згідно Зборівської угоди їх кількість досягла 20; по10 на кожному березі Дніпра. На чолі полків стояли авторитетні і шановані в народі сподвижники Б.Хмельницького, що обиралися на козацьких радах. Їм практично належала вся влада на підпорядкованих їм землях. В різні часи на чолі полків стояли визначні полководці: Д. Нечай, М. Пушкар, М. Небаба, М. Кричевський, С. Морозенко, Ф. Дженджалій, М. Гладкий та інші. 2-ий учень дослідник: Найвищим органом влади „Війська Запорізького" вважали загальнокозацькі збори, але фактично найвищим органом влади стала рада козацької старшини під командуванням гетьмана, яка вирішувала всі питання державної ваги. Головою виконавчої влади був гетьман, який очолював адміністрацію, військо, видавав універсали, накази і укази гетьманського уряду, вів дипломатичні переговори, скликав козацьку раду. Гетьманською резиденцією, столицею козацької держави було місто Чигирин. При гетьмані існував уряд - Генеральна канцелярія, до складу якої входили генеральні старшини, що обиралися на козацькій раді і відігравали роль міністрів. В кожному полку була своя канцелярія і полкові старшини: полкові обозні, осаули, писарі, судді, хорунжі. В сотні була сотенна канцелярія і сотенні старшини, писар, хорунжий. На чолі куреня стояв отаман. В місті був головний міський отаман. 3-ій учень дослідник: Українська держава мала власну армію: козацьке військо, основою якого були реєстрові козаки та інші допоміжні частини: розвідка, артилерія. Були також наймані полки з сербів, волохів, татар та інших. Військо було основою державної організації і задавало тон всьому життю. Склалася у „Війську Запорозькому " і судова система, що була тісно пов'язана з адміністративною. До її складу входили полкові суди, сотенні і виносні. Найвищим представником судової системи був генеральний суддя. При цьому залишалися  ще й давні церковні суди. В державі складалася власна фінансова система.  В оббігу були російські та польські гроші, хоча були відомості про карбування власних українських грошей: на монетах з одного боку був вибитий меч, а з другого - ім'я Богдана Хмельницького. Були створені фінансові органи - Державний скарб Війська Козацького, доходи якого складали мільйон золотих щорічно. „Військо Запорозьке " мало власну державну символіку: прапор малинового кольору та герб із зображенням козака з мушкетом. Обговорення козацької державної символіки. ІV-ий учень дослідник Внутрішня політика гетьмана і гетьманського уряду була направлена на задоволення козацької старшини та її прагнень. В цьому не було нічого дивного. В результаті повстання в Україні відбувся соціально-політичний переворот, в результаті якого провідне місце здобув козацький стан. До козацького стану входили запорожці, колишні реєстрові козаки, селяни, міщани, дрібна шляхта. Козаки несли на собі обов'язок військової служби і за те отримували ряд привілей: право на землю, звільнення від податків. Спочатку доступ до Запорозького Війська був вільним для всіх, але з часом заможні козаки намагалися створити привілейований клас і взяти владу в свої руки. Поки Б.Хмельницький був живий, він стримував надмірні зазіхання козацької старшини. Другий клас становило міщанство, яке намагалося захопити в свої руки всю промисловість і торгівлю, але зустрічало сильну конкуренцію зі сторони козацтва. Селянство після повстання отримало деяке полегшення, бо платило тільки податки і було звільнено від примусових робіт. Але козацька старшина проявляла прагнення до повернення кріпацтва. В нових соціальних умовах набрала нового вигляду і економіка. Замість великих магнатських фільварків головну роль стали відігравати дрібні козацькі землеволодіння. Опановувалися нові земельні площі, розвивалося хліборобство, скотарство і дрібна промисловість. Це призвело до покращення добробуту населення і оживило торгівлю. Все ще залишився в силі торговий шлях, що вів через Україну з Московського царства на Балкани. З Туреччиною укладено договір про українську торгівлю по Чорному і Середземному морях. В цілому українська економіка була самодостатньою, а при розвитку торгівлі давала основи для самостійного політичного життя. Вже після Зборівської угоди: Б.Хмельницький розгорнув широку дипломатичну діяльність для зміцнення Української козацької держави. Щоб зберегти приязнь хана Б.Хмельницький віддав татарам замок Іслам-Кермен на нижньому Дніпрі, чим Запоріжжя втратило прямий вихід до Чорного моря. Але для гетьмана союз з Кримом мав важливе значення і він пішов на великі поступки заради цього. В 1651 році султан виявив готовність взяти протекторат над Запорозьким Військом. Одночасно було зав'язано близькі стосунки з Молдавією, яка мала велике значення для України, як торговий шлях до Туреччини ( одружив свого старшого сина Тимофія з молдавською княжною Розандою Лупул). Інтенсивна дипломатична діяльність Б.Хмельницького в 1649-1650 рр. зумовилася тим, що він намагався знайти найбільше прихильників і союзників в новій війні з Польщею, уникнути якої було неможливо. Заключна частина уроку. Обговорення проблемного питання ( Документ №1). Проведення гри: „Мікрофон". Учні шляхом гри дають відповіді на запитання, доповнюючи один одного. 1. Як називалася держава створена Б.Хмельницьким? (1). 2. Показати на карті територію козацької держави (2). 3. Який адміністативно- територіальний поділ Війська Запорозького? (2). 4. Що було найвищим органом влади в козацькій державі? (1). 5.  Хто був головою виконавчої влади? (1). 6. Охарактеризуйте зовнішню політичну діяльність Війська Запорозького? (3). 7. Які соціальні стани відігравали основну роль в державі ? (2). 8. Як розвивалася економіка козацької держави? (2). Підведення підсумків дослідження. Створення Української козацької держави в середині ХУІІ ст. стало продовженням традицій української державності, сприяло розвитку української нації. Проте цей процес не був повністю завершений. Домашнє завдання. 1. За поданим планом підготувати проектні дослідження „Воєнно-політичні події 1650-1653 рр." 2. Ознайомитися з документами підручника. 3. Скласти таблицю „Держава Б.Хмельницького" за схемою: територія, державний устрій, адміністративно-територіальний устрій, фінансова система, міжнародні відносини, державна символіка (для обдарованих учнів). Автор: О. Тисовська

category: Історія України


title: Часи міжусобиць і скрути

description:
Мета:розкрити причини й прояви ослаблення Київської держави, показати      небезпеку для руських земель князівських міжусобиць, набігів половців і      монголо-татар; з'ясувати, чому рішення з'їзду князів у Любечі були      недовговічними;

                  i>дати характеристику Володимирові Мономаху як авторитетному князю,      який „тримав руські землі воєдино"; розвивати вміння орієнтуватись в історичних подіях, логічно      мислити, працювати з історичною картою, висловлювати власну думку, виховувати      повагу до захисників рідної землі. Тип уроку: урок-дослідження. Обладнання: підручник В. Мисана, оповідання 9; карта Київської Русі ХІ-ХІІІ ст.; портрет В.Мономаха; електронний атлас. Основні поняття: князівські усобиці, доба роздробленості, монгольське панування, данина, Золота Орда. Основні дати: 1068 р. - битва на р. Алті;1097 р. - Любецький з'їзд;1111 р. - розгром половецьких орд;1113 р. - початок правління Володимира Мономаха;1223 р. - поразка русько-половецьких військ на річці Калці;1237 р. - похід хана Батия на Русь;1204 р. - оборона Києва. Хід уроку І. Організаційний момент Учитель. На сьогоднішньому уроці ми розглянемо тему: „Часи міжусобиць і скрути". Відкрили зошити і записали дату, тему сьогоднішнього уроку. Чому занепала Київська держава? Якою небезпекою для руських земель стали князівські міжусобиці. Яким лихом для руських земель була монголо-татарська навала? Познайомимось із правлінням Володимира Мономаха, авторитетного князя, який „тримав руські землі воєдино!" ІІ. Актуалізація опорних знань Учитель. Але, перед тим, як говорити про часи міжусобиць і скрути, давайте згадаємо про час розквіту Київської Русі, а саме період князювання Володимира Великого і Ярослава Мудрого. На хвилинку заплющіть очі. Перенесіться в часи Київської Русі кінця Х-першої половини ХІ століть. Уявіть себе літописцями, спробуйте створити перелік корисних справ обох князів. Одна група літописців повинна назвати факти, пов'язані з діяльністю князя Володимира Великого у справі зміцнення державності, а друга - Ярослава Мудрого. Метод „Естафета ідей" Перший ряд - ви будите літописцями князя В. Великого. Другий ряд - наші кур'єри. Третій ряд - літописці доби Ярослав Мудрого. Ваша задача: із представленого переліку корисних справ ви провинні вибрати ті, що характеризують князювання Володимира Великого і Ярослава Мудрого. Вибираєте тільки один факт і передаєте кур'єрові. У вас всі ідеї однакові, а кур'єри повинні доставати ідеї до назначеного пункту і побудувати „Вежу Володимира Великого" і „Ярославову вежу". Приступаючи до роботи, пам'ятайте, що переможе та група літописців, яка прально і швидше зробить перелік корисних справ В. Великого та Я. Мудрого. Поспішають кур'єри до стольного града Києва, щоб побудувати вежу корисних справ В. Великого та Я. Мудрого, щоб примножити славу Київської Русі. В. Великий (978-1015) Я. Мудрий (1019-1054) завершив об'єднання руських земель розгромив печенігів 1036 988 р. - запровадив християнство збудував Софіївський собор споруджував міста-фортеці та земляні вали; сприяв поширенню знань розбудові Києва запровадив золоті і срібні монети -   златники та срібляники зібрав бібліотеку усунув від влади вождів племінних князів і   замість них посадив своїх синів укладав вигідні шлюби з королівськими   родинами дбав про налагодження дружніх стосунків із   європейськими країнами створив перший збірник законів - „Руська   правда" Молодці. Майже одночасно справились з завданням. Сильними виявились обидві команди. Учитель. Поглянемо на ці вежі, скільки корисних справ налічується завдяки їм київська Русь досягла розквіту, слава Києва тієї пори лунала не лише на Русі, а й на заході. Народ шанобливо став називати князів одного - Великим, іншого - Мудрим. Їхні імена шановані й нині. Міць держави повинні були примножувати діти великих князів. ІІІ. Мотивація діяльності учнів Учитель. Послухайте ще раз знайоме, останнє звернення до своїх синів помираючого князя Ярослава Мудрого. Зачитує учень: „Ссе я одхожу зі світу сього. А ви, сини мої, майже межи собою любов, бо ви брати від одного отця і однієї матері. Якщо є будете ви в ненависті жити, у роздорах сварячись, то й самі погибнете, і землю отців своїх і дідів погубите, що її надбали вони трудом великим. Тож слухайтеся брат брата, пробувайте мирно". Учитель. Чи послухались нащадки князя? Учень. Не прислухалися сини до мудрих слів свого батька Ярослава. Після його смерті кожен із них забажав бачити себе князем київським. Учитель. Уже через 25 років після смерті Я. Мудрого між його синами спалахнула за владу - звідси і виникло поняття „князівські усобиці". Робота над поняттям. На дошці записані поняття. Учитель. Щоб встановити зв'язок між цим фактом і темою нашого уроку спробуємо створити історичний ланцюжок. IV. Вивчення нового матеріалу 1. Князівські чвари. Боротьба з кочовиками Завдання Наведені нижче історичні події розташуйте у логічній послідовності, а їх номери - відповідно до даного ланцюжка. І ми дізнаємося про те, до яких наслідків ужитті Київської Русі призвела війна між синами Ярослава. Війна між синами та онуками Я. Мудрого за владу і землю. Розпад Київської Русі на окремі князівства, які не хотіли коритися Києву. Посилення нападів половців. Послаблення військової могутності Київської Русі. Смерть Я. Мудрого. Занепад Київської Русі. Учитель. Звірте ваші відповіді із зразком на дошці. Отже, що ж стало причиною занепаду Київської Русі? Учні. Боротьба між князями за владу. Спустошливі набіги половців. Учитель. Ці причини змушували задуматися князів над подальшою долею Київської державності. Яке найважливіше завдання стояло перед ними? Учні. Припинити міжусобні війни. Встановити необхідний мир, злагода потрібна була для боротьби проти спільного ворога - половців. Робота над поняттям. 2. Пошуки шляхів подолання усобиць Аналіз історичної події: Любецький з'їзд. Учитель. Зараз ми станемо свідками однієї історичної події. Діти нам представлять творчий проект. Слово надається історіографам. Будь ласка! Історіограф. Історична довідка: дата події - 1097 р. Карта - Місце події - місто Любеч біля Києва. Причини: спустошливі набіги половців; необхідність залагодження суперечок між князями. Учасники - 6 руських князів (Святополк Київський Володимир Мономах, Олег, Давид Святославович, Василько Ростиславович, Давид Ігорович). Зібрали вони в Любечі на раду для влаштування миру і сказали один одному. Рольова гра: Для чого губимо руську землю, самі проти себе уособиці діючи? Половці землю нашу розносять і радіють, що між нами війна      точиться. Сьогодні ми зібралися в Любечі для вирішення важливих питань. Життя немає від тих кочівників, руйнують наші міста, забирають у      полон наших матерів та сестер. В 1060 р. при битві на річці Альті не змогли їх подолати. У кого будуть які пропозиції? Я хочу, щоб кожен мав право на вотчину (батьківські землі). Я пропоную: припинити ворожнечу між собою. Негоже, щоб брат ішов      на брата. Відтепер з'єднаймося в одне серце, щоб боронити рідну землю. Так і зробимо! Засвідчимо свої рішення підписами. Учитель. Дякую учасникам проекту. Учасники з'їзду вирішили не нападати один на одного, припинити чвари і розпочати спільну боротьбу проти половців. Однак рішення з'їзду виконували не всі. Єдине, в чому князі досягли єдності, - у боротьбі проти половців. Об'єднані київські дружини в 1111 р. ущент розбили половецькі орди - (знову звертаємося до історичного словничка) військо. Руська земля на деякий час дістала спокій. Цей період припадає на час правління Володимира Мономаха (113-1125). 3. Володимир Мономах Про правління Володимира Мономаха прочитаємо в підручнику параграфа 9, на с. 56. Починаєте читати від абзацу „В. Мономах..." і закінчуєте першим абзацом на с. 57. Завдання Наскільки ви зрозуміли зміст прочитаного, я зараз дізнаюся. Перед вами історична мозаїка. Необхідно заповнити її пропуски. Володимир Мономах (1113-1125) Припинив між князями ... У ... р. посів престол у Києві Написав літературний твір ... Підтримував зв'язки з державами ... Здійснив низку походів проти ... Примусив князів визнати владу ... Учитель. На сьогодні підготувала повідомлення ___, звідки походить прізвище Мономах. Текст-цікавинка Він був сином Всеволода Ярославовича і дочки візантійського імператора Анастасії. Саме від родового імені матері Володимир був прозваний Мономахом. З іменем князя пов'язують „Шапку Мономаха", немовби отриману ним від візантійського імператора, якою неначе коронували в Московії всіх царів ще від Івана Грозного. Насправді ця своєрідна корона виготовлена в XIII-XIV ст. і не могла належати князю Київської Русі Володимиру. Учитель. Володимир Мономах залишив у спадок літературний твір „Повчання дітям". Ось деякі настанови, які заповідав Великий княж своїм дітям майже тисячу років тому. Послухаємо їх. Учень зачитує свиток. „Старих шануйте, як отця, а молодих - як братів,У домі своїм не лінуйтесь, а за всім дивіться...Щоб не посміялися ті, які приходять до вас,Ні з дому вашого, ні з обіду вашого.Лжі бережіться, і п'янства, бо в цьому душаПогибає і тіло. Недужого одвідайте, заМерцем ідіте, то що всі ми смертні єсмо.І чоловіка не минуть, не привітавши, добреслово йому подайте". Учитель. Діти, давайте подумаємо, які поради Володимира Мономаха ми можемо взяти для себе, в наше життя? Учні відповідають. Учитель. Але найголовніший заповіт Мономаха своїм нащадкам - бути єдиними, боронити разом свою землю. Учитель. Які співзвучні заклики київських князів із сьогоденням. Ми живемо в незалежній державі. Тоді країна буде сильною, як буде єдина. Та нажаль, в наші дні деякі політики не можуть порозумітися, об'єднати свої сили для процвітання України. До єднання політичних сил закликає наш Президент В. Ющенко в Універсалі національної єдності. Учитель. Це сьогодні... А ми з вами повертаємося до історичних подій Київської Русі. Закликав до єднання В. Мономах. Однак, Мономахове слово не було почуте усіма, й через деякий час міжкнязівські уособиці спалахнулим з новою силою. Київська держава розпалася на 1,5 десятка земель - князівств, володарі яких безперервно змагалися між собою за першість. Київська Русь Новгородська, Псковська землі Володимиро-Суздальська, Рязанська Київська, Чернігівська, Сіверська землі Галицька і Волинська землі Цей період в історії називаються періодом роздробленості. Робота над поняттям. 4. Назва монголо-татар Учитель. Великим лихом для послаблених князівськими уособицями руських земель стала назва монголо-татар, що рушили з глибини Азії на завоювання нових земель, підкорили собі багато народів, дійшли до половецьких степів. Історичний словничок. Робота над поняттям. Монголо-татари - войовничі азіатські племена. Перша зустріч між русичами та монголо-татарами на чолі з їхнім правителем - відбулася на річці Калці біля Азовського моря в 1223 році. Для русько-половецького війська вона закінчилася поразкою. Проплило сімнадцять років -І татари знов прийшли,Знову їх заржали коні.І верблюди заревли. Новий похід на Русь розпочався в 1237 році, очолив його онук Чингізхана - хан Батий. Робота з електронним атласом Завдання Давайте простежимо за атласом шлях монгольських завойовників, позначимо землі Південно-Західної Русі, підкорені ними, занотуємо в зошити. Наприклад, 1237 р. під владою монголо-татар опинились міста Рязань, Володимир - на Клязьмі, Ростов та інші. У 1239 р. завойовники рушили на князівська Південно-Західної Русі (березень - Переяславль, жовтень - Чернігів). У 1240 р. - Київська земля. У 1241 р. - Галицько-Волинська. А за ними похід на Західну Європу. Перша група - у 1249 р. Друга група - у 1240 р. Третя група - у 1241 р. Учитель. Ми бачимо, що всі землі Південно-Західної Русі, а це нинішня територія України, були підкорені монголо-татарами. Героїчною сторінкою вписано в історію боротьбу киян за своє місто. 5. Оборона Києва Учитель. Це сталося восени 1240 р. (включаємо комп'ютерну картину). Ось як описує ці події літописець. „І обступила Київ сила татарська. І був город облозі великій. І не можна було жодному вийти з міста. І не можна було чути один одного у місті від скрипіння возів, ревіння верблюдів, від іржання табунів коней, від крику і зойку безлічі людей. Безперестанку стінобитні машини і вдень, і вночі били в стіни. Городяни мужньо боролись, і лилася кров, як вода, і послав Батий послів до киян зі словами: „Якщо підкоритесь мені, помилую вас, якщо чинитимете опір, загинете лютою смертю". Та городяни не прослухали його. Батий, розгнівавшись, наказати брати місто приступом. Тяжко поранений був воєвода Дмитро, і багато сильних полягло, і були переможені кияни. І вдерлися татари до міста. Останні сховались за стінами церкви Святої Богородиці. І від ваги повалилися стіни церковні, і взяли та татари місто... А воєводу Дмитра підвели пораненого до Батия, і не велів Батий убивати його, зваживши на його мужність... Після дев'ятиденного штурму київ був підданий страшенному, небаченому розоренню. Живі заздрили мертвим". Учитель. Ранили Русь у саме серце, Київ пав, почалися довгі роки монголо-татарського яра (неволя, іго). Більше ніж на 120 років Русь знаходилась під владою монголо-татар. Залежні території її увійшли до складу нової імперії - Золотої Орди, столиця - сарай - Бату (місто Батия). Словничок. Імперія - держава. Утворена внаслідок завоювань. Руські землі сплачували монголам данину зерном, худобою, грошима. Це було велике лихо для землі Київської, свідками якого ви сьогодні були на уроці. Закріплення Протягом уроку ми працювали над головною проблемою (скрутні часи Київської Русі. Використаємо методичну стратегію „Гронування", узагальнімо наші знання. Скажіть, які асоціації виникають у вас, коли ви чуєте „Часи міжусобиць і скрути". У вигляді грони ми відтворили пов'язаний матеріал, який опрацювали на сьогоднішньому уроці. Підсумок Учитель. Сьогодні ви дізналися про те, як занепадала велична Київська держава. Що з великої державиСтали князівства маліТак князі розбили силуУкраїнської землі. Щоб такі події не повторювались, будемо ж пам'ятати „Повчання В. Мономаха". Домашнє завдання Опрацювати параграф 9, питання і завдання на с. 61, підручник В. Мисана. Мотивація оцінок. Картка „Активність учня на уроці" Перед вами на партах лежать картки „Активність учня на уроці". Щоб мені допомогти оцінити вашу роботу на уроці, проставте позначки за критеріями, відповідно до кожного етапу уроку. Автор: Л. Банах

category: Історія України


title: Дисидентський рух на Україні в період загострення кризи радянської системи (ІІ половина 60-х - початок 80-х років). Урок з історії України

description:
Розробка уроку повідомлення нових знань на заявлену тему у формі пошуку, освітня мета якого - познайомити учнів із методами боротьби дисидентів проти тоталітарного режиму на Україні, із формами переслідувань радянською владою інакодумців, людей, що викривали злочини СРСР і критикували політичний кур

                  с тоталітарного суспільства

category: Історія України


title: Окупаційний режим і розгортання руху Опору в Україні. Урок з історії України

description:
Розробка інтерактивного уроку формування нових знань і вмінь на заявлену тему, дидактична мета якого - визначити суть окупаційного режиму в Україні, наслідки, до яких привела політика «нового порядку»; показати трагедію українського народу в ході війни, проаналізувати розгортання руху Опору в Україн

                  і

category: Історія України


title: Доба Європейського Відродження. Урок з історії України для 9 класу

description:
План-конспект уроку в 9 класі на заявлену тему, мета якого - закріпити знання учнів про епоху Відродження, які учні здобули на уроці історії та інших предметах; розвивати вміння співставляти події в історії та характер нової культури; виховувати естетичні смаки, інтерес до навчання та вивчення літер

                  атури доби Відродження

category: Історія України


title: Історичне значення запровадження християнства. Урок з історії України для 5 класу

description: Розробка уроку в 5 класі на заявлену тему, очікувані результати якого - визначити історичні корені хрещення Київської Русі; визначити значення хрещення для історії держави та людства; розвивати вміння логічного мислення; порівнювати історичні факти

category: Історія України


title: Кирило-Мефодіївське братство. Урок з історії України для 9 класу. (Рос. мова)

description:
Розробка уроку в 9 класі на заявлену тему з медіапрезентацією (додається), мета якого - знайомити учнів із діяльністю першої української нелегальної організації, провести дослідження програмних документів і суспільно-політичної діяльності та вклад в розвиток української національної ідеї, а також ви

                  явити місце Т. Шевченка

category: Історія України


title: Суцільна колективізація в Україні. Урок з історії України для 9 класу

description: План-конспект уроку на заявлену тему, мета якого - показати, що колективізація селянських господарств була найскладнішим етапом у створенні командної економіки; виховувати школярів у дусі поваги до історії країни та здобутків українського народу

category: Історія України


title: Географічні назви в історичній науці. Давні слов’яни. Урок з історії України для 5 класу

description:
Розробка комбінованого уроку на заявлену тему з медіапрезентацією (додається), мета якого - засвоїти знання про топоніміку й етноніміку; визначити роль цих наук у пізнанні історії; дати початкові знання про східнослов’янські племінні союзи та заснування міста Києва; формувати навички учнів працювати

                   з історичною картою та документами

category: Історія України


title: Утверждение Ярослава. Расцвет Руси. Урок з історії України для 7 класу. (Рос. мова)

description: Розробка уроку на заявлену тему, мета якого - розглянути внутрішню й зовнішню політику Ярослава Мудрого; розкрити її протиріччя, зміни, що відбулись у державі за період його правління; установити хронологічну послідовність подій; вивчити реформи князя та їх значення для подальшого розвитку держави

category: Історія України


title: Голодомор 1932-1933 рр. - геноцид українського народу. Урок з історії України для 10 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 10 класі з медіапрезентацією (додається), навчальна мета якого - ознайомити учнів з історичними передумовами виникнення голодомору, з політикою більшовиків проти українського народу, охарактеризувати наслідки голодомору

category: Історія України


title: Радянізація західних областей України у повоєнний період. Урок з історії України для 11 класу

description: Розробка уроку для 11 класу з медіапрезентацією (додається). Після уроку учні зможуть: розуміти особливості відбудови в західних областях України; порівнювати післявоєнну радянізацію із довоєнною; розуміти причини боротьби та поразки військ УПА

category: Історія України


title: Україно-московський договір 1654 р. Урок з історії України для 8 класу

description:
Конспект уроку у 8 класі на заявлену тему, мета якого - розкрити суть домовленостей, досягнутих між Росією та Україною в січні-березні 1654 р.; з’ясувати їх наслідки для України; розвивати вміння учнів правдиво та кваліфіковано аналізувати складні історичні факти та події; давати свою оцінку історич

                  ним подіям, користуючись документальною базою

category: Історія України


title: Окупаційний режим. Рух Опору в Украйні. Урок з історії України

description: Методична розробка відкритого заняття на заявлену тему з медіапрезентацією (додається), Викладено методику проведення інтерактивного заняття, спрямованого на активізацію знань і умінь студентів за навчальною темою

category: Історія України


title: Ліквідація Української козацької держави. Урок з історії України для 5 класу

description: Розробка уроку в 5 класі на заявлену тему, мета якого - ознайомити учнів із подіями, що передували процесу ліквідації Української козацької держави; розвивати навички роботи з історичною картою; уміння визначати причинно-наслідкові зв’язки подій

category: Історія України


title: Особливості розвитку культури у другій половині ХІХ ст. Освіта. Наука. Урок з історії України для 9 класу

description: Конспект уроку в 9 класі на заявлену тему з медіапрезентацією (додається), мета якого - виявити загальні закономірності й особливості розвитку культури в Україні у другій половині ХІХ ст.; проаналізувати стан розвитку освіти та науки

category: Історія України


title: Культура Київської Русі кінця Х - початку ХІ ст. Урок з історії України для 7 класу

description: Розробка уроку на заявлену тему в 7 касі, мета якого - дати уявлення про розвиток писемності та рівень освіченості населення Київської Русі; ознайомити з найвизначнішими пам’ятками цього періоду; охарактеризувати розвиток мистецтва; формувати навички самостійної роботи

category: Історія України


title: Українська революція. Уроки з історії України для 10 класу

description: Розробка блоку з 6 уроків на заявлену тему з використанням інтерактивних технологій. Використання інтерактивних методів дає змогу зробити роботу з документами більш цікавою, навчитися працювати групами, вести дискусію, слухати інших, доказувати свою точку зору

category: Історія України


title: Політичний і соціальний устрій Київської Русі. Розвиток господарства. Урок з історії України для 7 класу

description: Конспект уроку в 7 класі на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати особливості політичного й соціального устрою Київської Русі; ознайомити учнів із розвитком землеробства, ремесел та торгівлі на Русі; розвивати вміння працювати з текстом, робити висновки, критично мислити

category: Історія України


title: Проект «Чорнобильська катастрофа». Урок з історії України для 11 класу

description:
Розробка уроку в 11 класі у формі проекту, мета якого - визначити причини та масштаби катастрофи, з’ясувати методи дій уряду; наслідки Чорнобильської катастрофи для України; сприяти розвитку в учнів критичного мислення, життєвотворчих компетентностей, формувати вміння правильно й послідовно висловлю

                  вати власну думку

category: Історія України


title: Национально-освободительное движение в послевоенные годы. Урок з історії України. (Рос. мова)

description: Розробка уроку вивчення нового матеріалу на заявлену тему з медіапрезентацією, мета якого - розкрити процес розвитку нового періоду в національно-визвольному русі України; дати оцінку дисидентському руху 1960-х років; розвиток уміння працювати з підручником, історичним матеріалом

category: Історія України


title: Великі князі київські. Учнівський проект для 7 класу

description:
Подано розробку інформаційного учнівського проекту з курсу „Історія України” в 7 класі, мета якого - навчити учнів характеризувати внутрішню та зовнішню політику князів Київської Русі; формувати вміння самостійно конструювати свої знання, орієнтуватися в інформаційному просторі; розвивати пізнавальн

                  і та комунікативні навички учнів, їх критичне мислення

category: Історія України


title: Суспільно-політичне життя УРСР в 1985-1991 роках. Урок з історії України

description: Розробка уроку на заявлену тему, мета якого - показати учням політичні зміни, що відбулися в Україні в другій половині 1980-х років; охарактеризувати політику гласності та лібералізації, спроби проведення політичних реформ; розкрити, у чому виявилося зростання громадської активності суспільства

category: Історія України


title: Іван Сірко. Урок з історії України для 8 класу

description: Розробка уроку в 8 класі на заявлену тему, мета якого - ознайомити учнів з особливостями розвитку Січі у складі Гетьманщини; учити характеризувати роль Запорозької Січі у воєнно-політичних подіях другої половини сімнадцятого століття

category: Історія України


title: Особливості розвитку української культури другої половини XVIII століття. Урок з історії України

description: Розробка уроку на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати стан розвитку української культури XVIII століття; ознайомити учнів з основними культурними діячами вивченої епохи та їхніми здобутками

category: Історія України


title: Кіммерійці та скіфи на території сучасної України

description: Розробка уроку з інтегрованого курсу історії України та всесвітньої історії на заявлену тему, мета якого - закріпити знання з попередньої теми; розглянути з учнями історичний матеріал, пов’язаний з життям на території сучасної України кочових племен кіммерійців і скіфів

category: Історія України


title: Церковно-релігійне життя України у І п. XVII ст. Урок з історії України для 8 класу

description: Розробка уроку у 8 класі на заявлену тему, мета якого - визначити вплив Берестейської унії на церковне життя України; розглянути діяльність митрополита Петра Могили; розвивати вміння працювати з підручником та історичними документами; виховувати інтерес до історії

category: Історія України


title: Україна в роки правління гетьмана Івана Виговського. Урок з історії України

description: Конспект уроку з історії України на заявлену тему з медіапрезентацією (додається), мета якого - охарактеризувати політичне становище Гетьманщини після смерті Б. Хмельницького; визначити основні засади внутрішньої й зовнішньої політики гетьмана Івана Виговського

category: Історія України


title: Бойові дії 1915-1916 рр. Урок з історії України для 10 класу

description: Розробка комбінованого уроку у формі репортажу в 10 класі на заявлену тему, мета якого - показати хід бойових дій у 1915-1916 роках; охарактеризувати основні битви цього періоду, спираючись на різні джерела; формувати вміння аналізувати історичні документи, простежити причинно-наслідкові зв’язки

category: Історія України


title: Люблінська унія. Початок польського володарювання на українських землях. Урок з історії України для 8 класу

description:
Розробка уроку на заявлену тему, мета якого - розкрити причини, основні положення Люблінської унії, з’ясувати політику Речі Посполитої щодо України, її політичний устрій та державну систему; показати суттєву зміну становища українських земель у результаті укладання Люблінської унії; виховувати почут

                  тя патріотизму

category: Історія України


title: Київська Русь за часів правління Ярослава Мудрого. Урок з історії України для 7 класу. (Рос. мова)

description:
Розробка уроку в 7 класі на заявлену тему, мета якого - ознайомити учнів з особливостями приходу до влади князя Ярослава; розглянути основні напрями внутрішньої й зовнішньої політики; з’ясувати значення прийняття першого писемного збірника законів «Руська правда»; вияснити значення діяльності князя

                  для Російської держави

category: Історія України


title: Посилення великокнязівської влади за Володимира Мономаха. Урок з історії України для 7 класу

description:
Розробка уроку на заявлену тему в 7 класі, мета якого - характеризувати процес посилення великокнязівської влади за Володимира Мономаха та довести, що за його правління Київська Русь зазнала періоду піднесення; розвивати в учнів уміння давати характеристику історичному діячу, визначати його місце в

                  історичному процесі

category: Історія України


title: Морські походи козаків. Гетьман П. Сагайдачний. Участь українського козацтва в Хотинській війні. Урок з історії України

description:
Розробка уроку, мета якого - розкрити характерні особливості історії України першої половини ХVІІ ст. - „доби героїчних походів”; поглибити знання учнів про військове мистецтво українського козацтва; ознайомити з військовою, суспільно-політичною діяльністю видатного гетьмана Петра Конашевича-Сагайда

                  чного

category: Історія України


title: Політичний і соціально-економічний розвиток Галицького та Волинського князівств. Піднесення Галицького князівства за Володимира та Ярослава Осмомисла. Урок з історії України

description: Розробка уроку на заявлену тему, мета якого - ознайомити учнів з особливостями політичного та соціально-економічного розвитку Галицького та Волинського князівств в другій половині ХІ - першій половині ХІІІ століття; визначати зв’язки між географічним положенням та їх історичним розвитком

category: Історія України


title: Культура України у І половині ХVІІ століття. Урок з історії України для 8 класу

description: Розробка комбінованого уроку на заявлену тему у 8 класі, мета якого - ознайомити учнів з основними пам’ятками культури тієї доби; розвивати вміння узагальнювати матеріал; формувати в учнів інтерес до культурних надбань українського народу

category: Історія України


title: Княжа Русь - Україна. Урок з історії України

description: Розробка уроку у формі гри „Що? Де? Коли?” на заявлену тему, мета якого - узагальнити й систематизувати тематичні знання, уміння та навички учнів; закріпити уміння учнів працювати з історичною картою, додатковою літературою, виконувати творчі завдання з персоналіями

category: Історія України


title: Запорізька Січ у другій половині XVII ст. Урок з історії України для 8 класу

description: Конспект уроку на заявлену тему у 8 класі, мета якого - показати статус Запорізької Січі в нових історичних умовах; підкреслити, що на к. ХVІІ ст. Запорізька Січ почала втрачати політичну роль, зосередилась в основному на воєнних походах на боці тих чи інших угрупувань

category: Історія України


title: Повторювально-узагальнюючий урок із теми «Знайомство з історією». Урок з історії України для 5 класу

description: Конспект уроку зі вступу до історії України в 5 класі (з російською мовою навчання), мета якого - узагальнити знання учнів із розділу; формувати вміння працювати з історичною картою; розвивати вміння робити висновки; виховувати пізнавальний інтерес, викликати бажання в учнів вивчати історію України

category: Історія України


title: Початок промислової революції. Урок з історії України для 9 класу

description: Розробка уроку історії у формі практикуму на заявлену тему в 9 класі, мета якого - охарактеризувати стан розвитку промисловості в українських землях у першій половині ХІХ ст. та визначити особливості промислового перевороту в Україні, його наслідки

category: Історія України


title: Передумови та початок національно-визвольної війни українського народу в середині XVІІ ст. Урок з історії України для 8 класу

description:
Конспект комбінованого уроку у 8 класі на заявлену тему, мета якого - з’ясувати передумови, причини та характер війни; розкрити роль Богдана Хмельницького в підготовці та початку національно-визвольної війни; розвивати вміння учнів аналізувати історичні джерела, працювати над вивченням історичних по

                  дій

category: Історія України


title: Доба героїчних походів козаків. Петро Канашевич-Сагайдачний. Урок з історії України для 8 класу

description: Розробка уроку засвоєння нових знань на заявлену тему, мета якого - розглянути напрями морських походів козаків; охарактеризувати діяльність гетьмана Петра Канашевича-Сагайдачного; розвивати вміння узагальнювати матеріал; виховувати почуття поваги, патріотизму

category: Історія України


title: Утворення Давньоруської держави, її значення в історії українського народу. Заняття з історії України

description: Методична розробка заняття у формі лекції з теми „Утворення давньоруської держави, її значення в історії українського народу”, знайомить з історичним розвитком Київської Русі, зовнішньою й внутрішньою політикою князів. Для викладачів історії України вищих навчальних закладів І-II рівнів акредитації

category: Історія України


title: Політика влади у царині культури в 1921-1928 рр. Українізація (коренізація). Заняття з історії України

description:
Викладено методику проведення діалогічної лекції з лабораторно-практичною роботою (медіапрезентація додається), спрямовану на активізацію пізнавальної активності студентів шляхом використання групових форм роботи. Для викладачів гуманітарних і соціально-економічних дисциплін вищих навчальних закладі

                  в І-ІІ рівнів акредитації

category: Історія України


title: Війна радянської Росії з УНР і проголошення незалежності Української Народної Республіки. Урок з історії України

description: Розробка уроку на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), очікувані результати: після уроку учні аналізуватимуть події кінця 1917 - початку 1918 рр.; дізнаються про плани більшовиків щодо долі України

category: Історія України


title: Північно-східна Русь. Урок з історії України

description: Розробка уроку на заявлену тему, після якого учні: знатимуть про історію міст Північно-східної Русі - Пскова та Новгорода, їхній вічовий устрій; показуватимуть на карті міста Псков, Новгород, Москву, Володимир; знатимуть про князів Юрія Долгорукого й Андрія Боголюбського

category: Історія України


title: Наш край у 1960-1980-ті роки. Дудчани: на вістрі часу й подій

description: Розробка комбінованого уроку в 11-му класі на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати події, що відбувалися в селі Дудчани в 1960-1980-ті роки; показати здобутки і втрати за цей період; допомогти учням набути відчуття єдності зі своїм оточенням, народом

category: Історія України

grade: 11 клас


title: Святая моя Киевская Русь. (Рос. мова)

description: Розробка першого уроку вивчення нового матеріалу в 5 класі на заявлену тему, мета якого - познайомити учнів із подіями хрещення Русі та методами хрещення; розвивати творчі здібності, уміння аргументувати свою точку зору

category: Історія України

grade: 5 клас


title: Гетьманщина та землі Правобережної України наприкінці XVII - на початку XVIII століття

description:
Конспект уроку у 8-му класі на заявлену тему, мета якого - ураховуючи знання учнями попередньої теми, ще раз стисло проаналізувати основні події, що пережила Україна в другій половині XVII століття; показати, наскільки складним, важким і суперечливим було політичне, економічне та культурне життя Укр

                  аїни в цей період

category: Історія України

grade: 8 клас


title: Возникновение Запорожской Сечи. (Рос. мова)

description: Розробка уроку у формі подорожі, мета якого - визначити причини та витоки виникнення Запорізької Сечі, побут, звичаї, обряди, віру запоріжців; уміти доводити, що козацтво - явище світової історії; виховувати гордість за свій народ

category: Історія України


title: Київська Русь наприкінці Х - у першій половині ХІ ст.

description: Розробка уроку узагальнення на заявлену тему у формі гри, мета якого - повторити й узагальнити матеріал, вивчений учнями з даної теми, підготуватись до тематичного оцінювання; розвивати в учнів уміння аналізувати, узагальнювати історичні факти

category: Історія України


title: Голодомор в Україні в 1932-1933 роках

description: Розробка уроку в 10-му класі на заявлену тему, мета якого - поглибити та систематизувати знання учнів про одну з найстрашніших сторінок історії України - голодомор 1932-1933 років (на матеріалі історичних джерел, художніх творів тощо)

category: Історія України

grade: 10 клас


title: Практичне заняття № 1 „Про що можна довідатися з сімейного фотоальбому. Родинне дерево”

description:
Розробка уроку на заявлену тему в 5-му класі, мета якого - розкрити зміст науки генеалогія, значення поняття родинне дерево; розвивати вміння роботи з фотоджерелами, створювати родинне дерево та визначити їх роль у роботі дослідників; сприяти формуванню духовної, соціально-орієнтованої особистості,

                  зацікавленої сімейними традиціями, витоками свого роду

category: Історія України


title: Люблінська унія

description: Розробка уроку на заявлену тему у 8-му класі, мета якого - визначити передумови об’єднання Великого князівства Литовського та Польського королівства в одну державу та наслідки, що мала ця подія для українських земель

category: Історія України


title: Внутрішня та зовнішня політика Павла Скоропадського

description: Конспект уроку вивчення нового матеріалу в 10-му класі на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати основні напрями внутрішньої та зовнішньої політики гетьманату, розкрити обставини приходу до влади П. Скоропадського та його відставки; розвивати навички роботи з історичними документами

category: Історія України


title: Початок правління князя Володимира

description: Розробка уроку в 7-му класі на заявлену тему з медіапрезентацією (додається). Після уроку учні зможуть: характеризувати політичну ситуацію після смерті Святослава Ігоровича; установлювати хронологічну послідовність подій; показувати на карті територіальні надбання

category: Історія України

grade: 7 клас


title: Подорож Київською Руссю

description: Розробка уроку узагальнення в 7-му класі за темою „Київська Русь наприкінці Х - у першій половині ХІ ст.” у формі змагання з елементами гри та театралізації, мета якого - закріпити набуті знання учнів з історії Київської Русі; узагальнити основні поняття та головні історичні події

category: Історія України


title: Украина в послевоенное время. (Рос. мова)

description:
Розробка уроку-практикуму на заявлену тему в 11-му класі, мета якого - сформувати знання учнів про адміністративно-територіальні зміни в УРСР; Україна в ООН та міжнародних організаціях; продовжити формувати вміння визначати хронологічну послідовність головних подій тієї доби; пояснювати на мапі відп

                  овідні зміни

category: Історія України


title: ХХ съезд КПСС и начало либерализации общества. (Рос. мова)

description:
Розробка уроку в 11-му класі на заявлену тему у формі прес-конференції, мета якого - показати історичні передумови політичних змін і альтернативи розвитку країни після смерті Й. Сталіна; розкрити механізми підготовки М. Хрущовим ХХ з’їзду КПРС, причини поверхневої критики культу особистості лідером

                  держави

category: Історія України


title: Важкі часи Русі-України

description: Розробка уроку в 5-му класі на заявлену тему, мета якого - з’ясувати з учнями вплив кочівників на життя Київської Русі; розкрити причини останнього піднесення Русі в часи правління В. Мономаха, а також підкорення монголами руських земель і його наслідки

category: Історія України


title: Культурно-освітнє життя в УСРР 1921-1928 р.р.

description: Розробка уроку на заявлену тему в 10-му класі за навчальним проектом „Даєш Європу”, навчальна мета якого - проаналізувати політику більшовиків у галузі культури; показати, що політика коренізації сприяла підйому національної культури, оновленню української інтелігенції

category: Історія України


title: ІІІ Універсал. Проголошення УНР. ІV Універсал

description: Конспект уроку в 9-му класі на заявлену тему, мета якого - розповісти про перебіг подій в Україні в листопаді-грудні 1917 р.; розкрити зміст і дати оцінку ІІІ і ІV Універсалам УЦР; удосконалювати вміння учнів працювати з історичними документами

category: Історія України

grade: 9 клас


title: Початок Української революції. Створення Української Центральної Ради

description: Розробка уроку засвоєння нового матеріалу у формі семінару в 10-му класі на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати історичні умови, що стали причинами початку української революції; показати, що Центральна Рада - представницький громадський орган влади, революційний український парламент

category: Історія України


title: Национально-освободительная война украинского народа под руководством Богдана Хмельницького. (Рос. мова)

description: Розробка уроку у 8-му класі на заявлену тему, мета якого - визначити причини національно-визвольної війни, характер і рушійні сили; дізнатися про діяльність Богдана Хмельницького та його соратників, визначити їх роль

category: Історія України


title: Західноукраїнська Народна Республіка

description:
Розробка уроку в 10-му класі на заявлену тему, мета якого - з’ясувати причини та передумови, історію створення ЗУНР; визначити історичне значення злуки УНР і ЗУНР; охарактеризувати внутрішню й зовнішню політику ЗУНР; розвивати вміння визначати причинно-наслідкові зв’язки між подіями, явищами та проц

                  есами періоду проголошення ЗУНР

category: Історія України


title: Наш край Луганщина в 1945 - на початку 1950-х років

description: Розробка уроку на заявлену тему в 11-му класі з презентацією та методичними додатками, мета якого - на основі місцевого матеріалу охарактеризувати розвиток Луганської області в 1945 - на початку 50-х років, розкрити роль і значення нашого регіону в житті України

category: Історія України


title: Село, якого немає на карті

description:
Досліджено трагічну долю села Ольшани, яке зникло із карти Волинської області як неблагонадійне. На основі спогадів старожилів, архівних документів, матеріалів історико – географічної експедиції «Історія міст і сіл Волині», краєзнавчих матеріалів, зібраних членами гуртка, проаналізовано події дов

                  оєнних та повоєнних років на Волині. Ключові слова: село Ольшани, радянська влада, Українська повстанська армія (УПА), колгосп, виселення, спогади. Токарук Н. Р. Село, которого нет на карте. Исследована трагическая судьба села Ольшаны, которое изчезло из карты Волыни как неблагонадежное. На основании воспоминаний старожилов, архивных материалов, материалов историко – географической экспедиции «История городов и сел Волыни», краеведческих материалов, собранных членами кружка, проанализировано события довоенных и послевоенных годов на Волыни. Ключевые слова: село Ольшаны, советская власть, Украиская повстанческая армия (УПА), колхоз, выселение, воспоминания. Tokaryk N. R. The village, which is not on the map. Investigated the tragic fate of the village Olshany that disappeared from the map of Volyn region s unreliable. Based on the recollections of old – timers, archival documents, meterial historical and geographical expedition «Histori of towns and villages in Volyn», legal materials collected by members of the group, analyzed the events pre - war and post - war years in Volyn. Key words: Olshany village, the Soviet authorities, the Ukrainian Insurgent Army (UIA), farms, eviction, memories. Постановка проблеми. В наш час села Ольшани на Волині немає в переліку наслених пунктів. Його жителі були насильно переселені при укрупнені колгоспу у селі Маяки Луцького району. Жителям села радянська влада та її спецслужби помстилися примусовим виселенням. Селяни – одноосібники були позбавлені землі своїх предків. Такі села були базами повстанців в роки війни, прикладом української хазяйновитості і праці на свою родину, а тому становили осередки небезпеки діючій владі. Найстарше покоління теперішнього часу пам’ятає минулі події. У сукупності із архівними та іншими матеріалами – спогади очевидців є цінним історичним та краєзнавчим джерелом. Аналіз джерел із проблеми. Доля села Ольшани широко не описана в літературі чи журналістиці. Про нього є відомості у праці О. Цинкаловського «Стара Волинь і Волинське Полісся» та І. Левковича «Нариси історії Волинської землі. До 1914 року». Існує рукописна карта. До артефактів певною мірою можна віднести фігуру на місці знищеної церкви, існуюче діюче джерело та річку Сарна, по якій досі мандрують та відпочивають. Мета статті – дослідити трагічну долю села Ольшани, яке було знищене тоталітарним режимом як економічно невигідне та неблагонадійне на основі спогадів старожилів, а також документів, матеріалів історико-географічної експедиції тощо. Виклад основного матеріалу. Назва села Ольшани (Вільшани) походить, імовірно, від його розміщення. Часто на Поліссі наметені чи зсунуті льодовиком піщані дюни, зарослі лісом, приманювали людей для поселення. Оскільки в лісі, біля якого виникає село росте багато вільхи – звідси й назва [4]. Окремі старожили пояснюють назву села із прізвищем його власників – волинських панів Юрія та Розалії Ольшанських [5]. Таке судження є суб’єктивним, проте має право на існування. Збереглася писемна згадка про село, що датується 1570 роком, коли воно належало до Андрія Бобицького [18]. У 1577 році джерела згадують, Василь Бобицький (син Андрія) платив «від 4 дим; 20 город; 3 під суд; 2 город;3 коречних коліс», а в 1583 р. – «5 дим; 8 город; 2 вальних коліс; 1 боярина» [18]. У 1820 – 1826 рр. село належало до відомого на Волині городника Міклера [14]. Хати зводилися у два ряди вздовж дороги. В селі протікала річка Серна(Сарна), була криниця. На початку XX ст. відповідно до Ризького договору 1920 року Західна Волинь потрапляє у склад II Речі Посполитої до 1939 року. В Ольшанах, згідно з польськими законами, земля - власність поміщика, на якого жителі села мусили працювати. Як згадує старожил – Фадієвський Ростислав Петрович (1931 р. н.): «Будинок у поміщика був великим, збудований із крупних дерев’яних колод. Всередині була велика кухня, декілька спальних кімнат, велика кімната, де збирались на свята (зала для танців), підвал. Стояли окремі стайні для коней, корівники та хлів для свиней. Окремо було споруджено дві клуні та комору для зерна. Біля маєтку стояла криниця, що мала допоміжні колеса (маховики). Води треба було багато, вона постачалась до худоби по спеціальних жолобах. Таке господарство вимагало багато затрат та праці. Жителям села доводилося важко працювати на поміщика, що жив в Англії та мав управителя – Саранчова, який від імені власника розпоряджався в обійсті [1]. Внаслідок міжнародних подій, підписання акту Молотова – Рібентропа 1 вересня 1939 року відбувся переділ сфер впливу. Гітлерівці окуповують Польщу, а 18 вересня у Луцьку встановлено радянську владу. 27 жовтня 1939 року Народні Збори Західної прийняли декларацію «Про встановлення державної Ради СРСР і УРСР» [2]. 4 грудня 1939 року Президія ВР УРСР затвердила указ «Про утворення Волинської області у складі Української РСР», а 17 січня 1940 року було ліквідовано старий адміністративний поділ. Луцький район, отже й село Ольшани Рожищенського району має вже інше підпорядкування та переживає не кращі часи. Радянська влада починає впроваджувати на окупованих територіях свою політику, що дістала назву «радянізація» [3]. Відбувається насадження політичної, економічної та ідеологічної моделі, аналогічної тій, яка утвердилася в тодішній УРСР та СРСР в цілому. Однією з її складових частин була соціалістична перебудова села у вигляді колективізації [15]. Першим кроком до колективізації стала Декларація Народних Зборів Західної України про конфіскацію поміщицьких земель [8]. У цьому документі декларувалися такі положення: конфіскація поміщицьких та монастирських земель, маєтки великих державних урядовців зі всім їх інвентарем та садибними будівлями; уся земля з її надрами, лісами, водними ресурсами оголошується державною власнісю; поміщицькі землі вилучались без викупу і через селянські комітети передавалися в користування трудовому селянству. Ці ж комітети вирішували долю й земель польських осадників. До кінця 1939 року поміщицькі та інші землі були розподілені між волинськими селянами. В Ольшанах селяни (одноосібники) отримали від 1 до 6 га землі. Фадієвський Петро отримав 6 га землі, Денисюк Іван – 6 га землі, Провалький Іван – 1 га землі, Яцюк Ігор – 6 га землі [11], інші селяни теж мали біля чого трудитись. На окраїні села жили дві сім’ї чехів – сім’я Новаків, що мала свій млин, та Божина, що мала дочку та сина, який згодом не повернувся із фронту. Селяни приходили сюди молоти муку, бити олію із лянки, ріпаку, льону. А за річкою проживав поляк, який їздив у жнива по господарствах на конях із механізованою молотаркою. Плату він брав зерном, та жителям села це було вигідно [12]. Згадує старожил села Фадієвський Ростислав Петрович: «В мого батька було чимале господарство: хата, два хліви, клуня. Було два робочих коня та лоша, дві корови та дві телиці, свині, кури, гуси, качки. З інвентаря була січкарня, плуг, обгортувач, борони. Була й своя сажівка, куди можна було в любий час прийти та наловити риби. В сім’ї зростало четверо дітей, проте їсти хватало всім. До школи ходили в село Моташівка, де викладала польська вчителька Ядзя Богацінська. Вчилися в дві зміни, було 4 класи» [11]. Житель села Сирники Денисюк Ростислав Іванович (1929 р. н.) згадує: «Ми жили не бідно, бо працювали, старались для себе, для родини. А сусід Яцюк Ігор мав багато інвентаря – молотарку, січкарню, плуги, вози, культиватор. Якби мені дали можливість повернутись назад – я б навіть не роздумував! В Ольшанях ми всі жили дружно, виручали один – одного, товаришували» [12]. До церкви приходилось ходити у сусіднє село Сирники. Вона проіснувала до Великої Вітчизняної війни, тоді ж і була спалена. Там же було й кладовище, що збережене до наших днів. На місці, де стояла церква, жителі встановили пам’ятний хрест [10]. Жителями села Ольшани були: Денисюк Надія із сім’єю, Денисюк Петро та його сім’я, родини Веремчука Івана, Фадієвського Петра, Веремчука Степана, Денисюка Ігоря, Денисюка Семена, Денисюка Мирона, Денисюка Івана та Корніюка (Денисюка), що займався бджільництвом. Проживали тут сімї Денисюка Антона, Фадієвського Івана (Єніка), Криворучка Іллі, Яцюка Ігоря. А ще жили родини Свиридюка Сергія, Провальського Івана, Яцюка Івана [11]. Радянська влада, проте, продовжувала так звану політику «радянізації». В сусідньому селі Брище на початку лютого 1941 року організовано артіль імені Хрущова. Першими до неї вступили В. Кушаба, Є. Мельничук, а потім їх підтримали ще 47 бідняків і батраків. А вже через місяць у колгоспі було 110 господарств [17]. Як свідчать джерела, станом на 1 квітня 1941 року у 30 районах Волинської області налічувалось 625 колоспи [9]. З початком радянсько – німецької війни колгоспне будівництво на Волині зупинилося. Цікавим фактом залишається інформація про те, що малолітні тоді жителі села не пам’ятають бойових дій окупантів на їх території. Уляницька (Фадієвська) Марія Петрівна згадує: «Було мені років 11 – осколком снаряду мені поранило ногу. Добре що жива залишилась. Боялась потім виходити, як чула далеку стрілянину. По селу фашисти часто робили об’їзди на мотоциклах, але цим все закінчувалося» [10]. Поселення не мало для фашистських окупантів важливої стратегічної мети, саме цим і можна пояснити відсутність на місцевості бойових дій. Зі спогадів старожилів дізнаємося, що до лав Червоної Армії пішли дорослі чоловіки із села, серед них – Денисюк Іван (загинув на фронті), Веремчук Іван (загинув на фронті), Денисюк Семен, Фадієвський Петро Оксентійович, який дійшов до Берліна та з Перемогою повернувся додому. Багато селян були учасниками національної боротьби у складі ОУН – УПА, серед них: Фадієвська Ніна Іванівна (зв’язкова), Фадієвський Жора (зв’язковий), Денисюк Антон, Денисюк Ніна, Веремчук Льонік, Криворучко Віталій, Денисюк Володимир. За допомогою листівок, летючок та коротких закликів, що розносились по домівках, жителі дізнавались про плани керівників націоналістів, проводилась агітаційна робота [12]. Початок звільнення Волині настав у січні 1944 року в результаті наступальної операції 13-ї армії 1-го Українського фронту. 2 лютого звільнено місто Луцьк. Село Ольшани переходило на мирні форми господарювання. Відбудову колосино-радгоспної системи прийшлося починати з нуля. Як і до війни, в сільгоспартілі вступали переважно бідняки, заможні селяни господарювали індивідуально. Темпи колективізації були низькими. Селяни опинились між двома вогнями. Влада боролася з оунівським підпіллям, адже люди не йшли в колгосп, боячись покарання націоналістів. Під загрозою фізичної розправи співробітники органів НКВС і НКДБ силою змушували селян вступати до колгоспів. Так, Фадієвського Петра було викликано в сільську раду села Сирники для написання заяви про вступ до колгоспу, ледве той повернувся з фронту. За відмову добровільно віддати реманент, землю і худобу його було вкинуто в льох на чотири доби, після чого той змушений був все-таки написати заяву [11]. Такі факти були не поодинокими. Вже тоді почалися репресії до частини жителів, зокрема арешти й висилки тих, хто підозрювався у зв’язках з ОУН. Залякуванням фізичного знищення жителів села залучали до винищувальної групи (так званих істребків) [6]. Денисюк Сергій Іванович під тиском виконавців режиму розписався за вручену йому гвинтівку та був записаний до загону [12], це саме зазнав і Петро Цюпак. Посилення опору мешканців села пов’язано з новим етапом колективізації. XVIз’їзд КП(б)У (січень 1949 року) констатував: «Селяни твердо стали на шлях колективізації…». Проте не вся селянська земля усуспільнювалася в колгоспах. Для особистого користування селянам по віддалених селах та хуторах надавалися присадибні ділянки. Їх розміри визначалися Постановою Ради Міністрів УРСР № 514 від 8 березня 1949 року «Про розмір присадибних ділянок в колгоспах в західних областях УРСР». Таким чином, сформувався новий, соціалістичний уклад на селі: селяни працювали в колгоспах, які стали для них основним місцем роботи і вели невелике особисте господарство, що разом забезпечувало їх добробут. Але селяни – одноосібники мусили здавати зерно державі. Розмір поставки зерна одноосібними господарствами залежав від розмірів орної землі, городів та садів. Для Волинської області у 1949 році ці поставки складали: від 2 га землі - 273 кг., від 2-х до 5-ти га – 377 кг., від 5-ти до 7-ми га – 559 кг. Поза тим кожне господарство зобов’язане було здати 120 літрів молока базової жирності, а такожм’ясо, шкури тварин [7]. Ці норми поставок могли змінюватися місцевими органами влади у бік підвищення до 50 %. Як згадує житель села Фадієвський Ростислав: «Я возив у місто Луцьк на елеватор зерно зі свого господарства. Здавали багато, собі залишалось лише на посів та 2-3 центнери на прожиття, а сім’я була велика – 6 чоловік» [11]. У Постанові Раднаркому УРСР і ЦК КП(б)У, що вийшла у травні 1945 року «Про заходи по відбудові та дальшому розвитку господарств у Львівській, Станіславській, Дрогобицькій, Тернопільській, Ровенській, Волинській і Чернівецькій областях УРСР на 1945 рік» окремим пунктом зазначалося: «…зобов’язати виконкоми обласних і районних рад, обкоми і райкоми КП(б)У: а)приділити особливу увагу організаційно – господарському зміцненню колгоспів; б)всемірно підтримувати ініціативу бідняцько – селянських господарств, які бажають об’єднатися у колгоспи, надаючи всебічну організаційну та виробничу допомогу» [19]. Це був сигнал до повномасштабної колективізації будь – якою ціною. У березні 1947 року жителі сусіднього Ольшанам села Княгинінок об’єдналися в артіль. Першим головою тут став Г. М. Сікора [13]. Не вистачало машин, робочої сили. Тож рішенням парторганізації, що була створена у 1948 році було взято курс на приєднання навколишніх сіл до артілі шляхом «добровільного переселення» в найближчі села людей із місць, що знаходились відокремлено, залучивши їх землі до колгоспних. До того ж в середині 1950 року вийшло ряд партійних та державних постанов, які націлювали на укрупнення існуючих колгоспів шляхом злиття дрібніших господарств [8]. Із 1947 по 1950 роки зростав досвід більшовиків і було зроблено висновок, що велика артіль – міцна запорука прийдешньої влади. В 1954 році навколо Княгинінського колгоспу об’єдналися артілі сіл Кічкарівки, Камянки, Милуш, що входили до складу Милушівської сільської ради, а також сіл Сирників, Букова, Ольшани Сирниківської сільської ради. Укрупнений колгосп мав 4602 га орної землі, в т. ч. 3 тис. га орної [13]. Це забезпечило швидкий розвиток господарства. Рішенням Міністерства сільського господарства УРСР з 1954 року колгосп носить назву «Маяк», а село Княгинінок – Маяки. Більшість жителів села Ольшани не хотіли кидати прабатьківських місць. Влада жорстокими методами проводила «добровільне переселня»: насильно розбивались будинки, зкидались дахи. У село Сирники переселилось, за спогадами очевидців, приблизно 23 сім’ї, у Маяки – 6, в Милуші дві родини [10]. Мешканці із своїми речами, розібраними хатами змушені переходити на інше місце проживання. Кожна переселена людина пережила свою біль самостійно. Село виключили з адміністративного обліку. Юридично його не стало. Діти з переселених родин стали ходити у школу села Маяки, а вправні виконавці пануючого режиму стали затьмарювати їх свідомість «прекрасним світлим майбутнім». З 1945 по 1981 рік з карти Волинської області зник 1061 населений пункт, переважно хутори [20]. У цей список потрапило й село Ольшани. Вся ця земля дідів – прадідів виключена з адміністративного обліку у «зв’язку з переселенням» - заради здійснення партійної програми ліквідації «неперспективних» населених пунктів. Це пояснювалось економічною доцільністю. Нині живучі уродженці села Ольшани тримають в душі спогади про рідне село, землю, на якій виросли і куди так хочеться повернутись та пройтися такими знайомими стежками. Висновки. Зникле село Ольшани, якого немає нині на карті, залишились у пам’яті тих, хто там народився, хто почерпнув у цих місцях життєву силу свого буття. Вони досі пам’ятають місце колишніх осель та подумки вклоняються землі, що їх народила. Сьогоднішні вихованці загальноосвітньої школи I- III ступенів села Маяки мандрують стежками зниклого села, смакують воду із джерела, що й досі б’є з - під землі, відпочивають на зелі своїх пращурів, вивчають свою історію. На основі спогадів старожилів, краєзнавчих матеріалів, зібраних учнівською молоддю, учасниками шкільного гуртка «Пошук», ми проаналізували події довоєнних та післявоєнних років у Луцькому районі Волинської області. Досліджено трагічну долю села Ольшани, знищеного сталінським режимом як неперспективне, та про яке пам’ятають. Цю сторінку минувшини нашого краю слід використовувати у шкільній та краєзнавчій роботі. Література Весь Юго – Западный край. Справочник по Волынской губернии. [Текст]. – К., 1914. – с. 809.Возз’єднання західноукраїнських земель з Радянською Україною / редкол. Ю. Ю. Сливка та ін. [Текст]. – К.: Наукова думка, 1989. – 488 с. 1994. – Кн. 2. – 688 с.Гуменюк Т.І. Наслідки «радянізації» у суспільно – політичному житті Західної України (1939–1941 рр.) в сучасній українській історіографії // Сторінки історії. Збірник наукових праць. [Текст]. – К., 2004. – Вип. 19. – С.35–45.ДАВО, ф. р – 580, оп. 2, спр. 37.ДАВО. Клірові відомості церков. Ф. 35, оп. 1, спр. 385, лист 57.Дмитрук. Методи і форми боротьби НКВС, НКДБ проти ОУН і УПА // Реабілітовані історією. [Текст]. - Луцьк. Надстир’я, 2003.З історії колективізації сільського господарства західних областей Української РСР. Зб. документів і матеріалів / [Текст]. К.: Наукова думка, 1976. – 511 с.З історії колективізації сільського господарства західних областей Української РСР: Збірник документів і матеріалів. – [Текст]. К.: Наукова думка, 1976.Рибак І. В. Стан соціально-побутової сфери українського повоєнного села (1946–1955) // Український історичний журнал. [Текст]. 2002.Етнографічне джерело. За спогадами М. П. Уляницької. Записано: лютий, 2013 р.Етнографічне джерело. За спогадами Р. П. Фадієвського. Записано: лютий, 2013 р.Етнографічне джерело. За спогадами Р. І. Денисюка. Записано: лютий, 2013 р.Історія міст і сіл УРСР. Волинська обл. [Текст]. К., 1970, с. 416 – 419.Левкович І. Нариси історії Волинської землі. До 1914 р. // Праці інституту дослідів Волині, за ред. д-ра Ю.Мулика-Луцика.Ч.2. –[Текст]. Вінніпег,1953.Нариси історії Волинської обласної партійної організації /П.А. Барковський, В.Н.Бурчак, Б.Й.Заброварний та ін. – [Текст]. Л.: Каменяр, 1981. – 250 с.По 46 – х роках.// Літопис Волині: науково – популярний збірник волинезнавства, [Текст]. 1999. – Ч. 19 – 20. С. 7 - 8.Рад. Волинь.[Текст]. – 1940. – 17 лют.Цинкаловський О. Стара Волинь і Волинське Полісся. [Текст]. – Вінніпег – Канада, 1986. – Т. 2. – С. 232.Ярош Б. О. Насильницька колективізація волинського села у 30-50 – ті роки.//Науковий вісник ВДУ ім. Лесі Українки. Сер. «Історія». [Текст] – 1997. - №3. – с. 57 – 61.Ярош Б. О. Тоталітарний режим на західноукраїнських землях. 30 – 50-ті роки ХХ ст. (історико-політологічний аспект)/Б.О.Ярош. [Текст]. – Луцьк: Надстир’я, 1995. – 176.[ Електронний ресурс] / Режим доступу: http: // www.paffaktory.com.

category: Історія України


title: Політичне життя в українських землях на початку ХХ століття

description: Розробка уроку на заявлену тему в 10-му класі (поглиблений рівень) з медіапрезентацією (додається), мета якого - визначити проблеми становлення української нації на початку ХХ ст.; охарактеризувати процес створення перших політичних партій у Наддніпрянській Україні на початку ХХ ст.

category: Історія України


title: Археологія. Речові пам'ятки трипільців. Писемні пам'ятки як джерело історичних відомостей

description: Розробка уроку в 5-му класі на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), мета якого - сформувати в учнів початкове уявлення про археологію як науку, роботу археологів та їх відкриття; ознайомити з тим, яку роль у дослідженні минулого відіграють історичні пам’ятки

category: Історія України


title: Наш край наприкінці ХVІІІ - у першій половині ХІХ ст. Особливості економічного та культурного розвитку Донеччини

description:
Розробка уроку в 9-му класі на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), де учні повинні засвоїти зміни, що відбулися в адміністративно-територіальному устрої Донеччини; називати нові соціальні спільноти регіону; характеризувати устрій грецьких, німецьких і єврейських колоні

                  й; давати оцінку іншим етнічним і культурним групам

category: Історія України


title: Гетьманська держава П. Скоропадського

description: Розробка комбінованого уроку в 9-му класі на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати та з’ясувати значення гетьманської політики П. Скоропадського; розвивати вміння учнів отримувати нові знання, використовуючи різні джерела інформації

category: Історія України


title: Оцінювання навчальних досягнень учнів за темою „Національно-визвольна війна українського народу проти Речі Посполитої середини ХVІІ ст.”

description: Розробка уроку у 8-му класі на заявлену тему, мета якого - узагальнити та систематизувати знання учнів із вивченої теми; розвивати навички оцінки історичних подій; сприяти формуванню в учнів історичного мислення; розвивати вміння аргументувати свої відповіді

category: Історія України


title: Виникнення та розвиток Київської Русі

description:
Розробка уроку в 7-му класі на заявлену тему, мета якого - узагальнити й поглибити вивчений матеріал із теми; перевірити вміння застосовувати отримані знання; розвивати навички застосування навчальної інформації, роботи у групах; виховувати толерантне ставлення до думок інших, повагу до минулого сво

                  го народу

category: Історія України


title: Кирило-Мефодіївське братство

description: Розробка уроку в 9-му класі на заявлену тему з медіапрезентацією (додається), мета якого - ознайомити учнів із діяльністю Кирило-Мефодіївського братства, визначити його програмні цілі, значення його діяльності як першої політичної організації в Україні

category: Історія України


title: Українська Народна Республіка

description:
Розробка уроку в 10-му класі на заявлену тему, мета якого - формування знань учнів про перебіг подій вересня-листопада 1917 року в Петрограді та Києві, а також про зміст взаємовідносин УЦР з Тимчасовим урядом і більшовиками; розуміння причин прийняття та змісту ІІІ Універсалу; розвиток умінь учнів а

                  налізувати історичний матеріал

category: Історія України


title: Наш край у 1939-1945 рр.

description:
Розробка уроку на заявлену тему в 11-му класі, що присвячується Дню визволення станиці Луганської Станично-Луганського району Луганської області від німецько-фашистських загарбників (20 січня 1943 року), мета якого - поглибити знання учнів з історії Великої Вітчизняної війни; формувати навички самос

                  тійної дослідницької роботи

category: Історія України


title: Українське мистецтво першої половини XIX

description:
Розробка уроку на заявлену тему, мета якого - визначити особливості розвитку українського мистецтва першої половини XIX ст., охарактеризувати основні стилі, напрямки образотворчого мистецтва й архітектури; розвивати уміння працювати з різними джерелами, ілюстраціями, уміти аналізувати історичний мат

                  еріал, виділяти головне, робити висновки й узагальнення

category: Історія України


title: Кирило-Мефодіївське братство

description: Розробка уроку на заявлену тему з методичними додатками, мета якого - охарактеризувати процес утворення, програмові документи, громадсько-політичну діяльність і значення Кирило-Мефодіївського братства для розгортання національно-визвольного руху в Україні

category: Історія України


title: Українсько-московська міждержавна угода. Воєнні дії 1654-55 років

description:
Розробка уроку у 8-му класі на заявлену тему, мета якого - створити умови, за яких учні зможуть визначити основні положення й наслідки українсько-російського договору 1654 р.; дати історичну оцінку подіям Національно-визвольної війни у 1654-1655 рр.; розвивати навчально-пізнавальні компетентності уч

                  нів шляхом опрацювання додаткових історичних джерел

category: Історія України


title: Початок розколу України. (Рос. мова)

description: Розробка уроку у 8-му класі, мета якого - визначити причини громадянської війни в Україні; проаналізувати внутрішню й зовнішню політику гетьманів і пояснити причини та наслідки здійснення гетьманськими урядами угод із Польщею та Московією, порівняти їх зміст

category: Історія України


title: Українська революція 1917-1920 років

description: Розробка уроку в 10-му класі на заявлену тему у формі інтелектуальної гри, мета якого - в ігровій формі повторити, закріпити й узагальнити основні історичні події Української революції 1917-1920 років, роль історичних діячів у боротьбі за незалежність України

category: Історія України


title: Початок національно-визвольної війни українського народу середини 17 століття. Відродження української держави

description:
Розробка уроку в 8-му класі на заявлену тему у формі прес-конференції, мета якого - повторити й узагальнити вивчений матеріал із даної теми; через імпровізацію у присутності історичних осіб сприяти глибшому усвідомленню теми, обставин того періоду; розвивати уміння аналізувати хід історичних подій;

                  робити самоаналіз; виховувати патріотичні почуття учнів

category: Історія України


title: Утворення ЗУНР

description: Розробка уроку в 10-му класі на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), мета якого - ознайомити учнів із передумовами та причинами створення та падіння держави на західноукраїнських землях, із державним устроєм ЗУНР

category: Історія України


title: Національно-визвольна війна українського народу проти Речі Посполитої середини ХVІІ століття. Відродження Української держави

description: Розробка уроку на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (система презентацій додається), мета якого - повторити й узагальнити вивчений матеріал із теми «Причини, хід та результати Національно-визвольної війни українського народу середини ХVІІ ст., утворення Української козацької держави»

category: Історія України


title: Наш край у 1941-1945 рр.

description:
Розробка нетрадиційного уроку в 11-му класі у формі екскурсії на базі кімнати бойової слави «Подвиг і пам’ять», мета якого - поглибити, конкретизувати, узагальнити знання учнів про Полтавщину, рідне селище в роки Великої Вітчизняної війни 1941-1945 рр.; формувати вміння самостійно опрацьовувати мате

                  ріал

category: Історія України


title: Подорож сторінками науки та культури рідного краю

description: Розробка уроку історії рідного краю за навчальною темою «Наукова еліта Миколаївщини» в 10-му класі, мета якого - виявити загальні фактори, закономірності й особливості розвитку освіти, культури та науки в Україні (другої половини ХІХ - початку ХХ століття)

category: Історія України


title: Радикальний рух на Галичині в 70-90-х роках ХІХ століття

description:
Розробка уроку засвоєння нових знань в 9-му класі на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати процес піднесення національно-визвольного руху на західноукраїнських землях, що знаходилися під владою Австро-Угорщини в 70-90-ті роки ХІХ ст.; познайомити з визначними історичними постатями того часу т

                  а розповісти про їх внесок у історію та культуру України

category: Історія України


title: Голодомор в 1932-1933 рр. в Україні

description:
Розробка уроку в 10-му класі у формі суду має за мету ознайомити учнів із причинами, передумовами голодомору, визначити масштаби, наслідки голодомору для долі народу України; розвивати навички усного мовлення та роботи з різними джерелами інформації; аналізувати, порівнювати, давати власну оцінку іс

                  торичним фактам

category: Історія України


title: Селянська реформа в Наддніпрянській Україні. Реформи адміністративно-політичного управління 1860-1870-х рр.

description:
Розробка уроку в 9-му класі на заявлену тему, навчальна мета якого - конкретизувати причини реформи другої половини XIX ст. в Російській імперії та в Україні, використовуючи раніше здобуті знання; охарактеризувати їх основні положення та особливості здійснення їх в Україні; з’ясувати позитивні й нег

                  ативні риси

category: Історія України


title: Перші перемоги війська Богдана Хмельницького в національно-визвольній війні

description:
Розробка уроку у 8-му класі на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), навчальна мета якого - охарактеризувати та дати оцінку основним подіям національно-визвольної війни 1648 - початку 1649 років, визначити їх значення; показати напрями найважливіших козацьких походів під

                   час війни, місця найголовніших битв

category: Історія України


title: Київська Русь за Володимира Великого

description:
Розробка уроку в 7-му класі на заявлену тему, мета якого - на матеріалі уроку довести учням, що постать Володимира Великого - непересічна особистість у історії нашої держави; показати, що справою життя Володимира стало хрещення Русі у 988 році, визначити історичне значення цієї події; сприяти вихова

                  нню почуття національної гідності, патріотизму

category: Історія України


title: Передумови та початок Національно-визвольної війни українського народу проти польського панування

description: Розробка уроку у 8-му класі на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), мета якого - розкрити передумови, причини та характер Національно-визвольної війни; проаналізувати перший етап воєнної кампанії, дати характеристику історичної постаті Б. Хмельницького

category: Історія України


title: Українська революція та перші десятиліття більшовицької влади

description: Розробка комбінованого уроку в 5-му класі на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), мета якого - з’ясувати й охарактеризувати основні причини встановлення більшовицького режиму в Україні, розкрити суть цього режиму

category: Історія України


title: Передумови Національно-визвольної війни. Богдан Хмельницький і його сподвижники

description: Розробка уроку у 8-му класі на заявлену тему з мультимедійною підтримкою (презентація додається), мета якого - визначити причини та передумови національно-визвольної війни українського народу проти польського панування, дати характеристику історичної постаті Богдана Хмельницького

category: Історія України


title: Голодомор 1932-1933 рр.

description: Розробка уроку в 10-му класі на заявлену тему, навчальна мета якого - поглибити знання учнів про трагічні події 1932-1933 років, розкрити причини та наслідки одного з найбільших злочинів сталінського режиму проти українського народу

category: Історія України


title: Утворення Галицько-Волинської держави за Романа Мстиславича

description: Розробка уроку в 7-му класі на заявлену тему, мета якого - навчити учнів давати коротку характеристику князям Роману Мстиславичу, Данилу Романовичу; показувати на карті територію держави, утвореної Романом Мстиславичем та її столицю, території сусідніх держав

category: Історія України


title: Соціальні рухи на західноукраїнських землях у першій половині ХІХ століття

description: Розробка уроку в 9-му класі на заявлену тему, мета якого - охарактеризувати соціально-економічне становище населення західноукраїнських земель у складі Австрійської імперії в першій половині ХІХ ст., а також соціальні рухи, які відбувалися на українських землях у даний період

category: Історія України